Pozor na klíšťata, číhají i v městských parcích!
Je to téma, které se řeší každý rok. Aktivita klíšťat je letos opět veliká!
Kde klíšťata číhají? Jak se bránit? A co dělat, když už klíště dostaneme? Nejen o tom jsme si povídali s epidemiologem Rastislavem Maďarem, jenž je mimo jiné členem Evropské pracovní skupiny pro klíšťovou encefalitidu.
Klíšťová sezona je v plném proudu. Jaké podmínky jsou pro klíšťata optimální?
Velmi jim vyhovuje jarní počasí s teplotami mezi 15 a 20 stupni Celsia a dešťovými srážkami. Jejich aktivita je v té době vyšší, než když je horké léto. Nejvyšší stupeň aktivity klíšťat je spojený s doporučením zůstat na zpevněných cestách a vůbec nevstupovat do travnatého porostu. Virus klíšťové encefalitidy přenese klíště na člověka už za dvě hodiny po přisátí. Ani když klíště hned po návratu z přírody najdeme a odstraníme, nemusí to být dostatečné včas.
Do kdy zpravidla klíšťová sezona trvá?
Klíšťatům postačuje k aktivitě teplota nad 5 až 7 stupni, takže když jsou zimy mírnější, přibývají zimní případy. K nákaze může dojít buď přímo, nebo v chladnějším období, častěji přes domácí mazlíčky, kteří se volně pohybují venku a současně vstupují do obydlí. Teploty pod pět stupňů, mrazy a sníh aktivitu klíšťat zastavují. Podobný efekt má ale i suché horko.
V jakých místech „číhá“ nejvíce klíšťat? Kde si na ně dát největší pozor?
Typickou lokalitou jsou okraje louky, vlhká místa s vysokou trávou, ve stínu stromů nebo u vodních ploch. Naopak typicky se nevyskytují v jehličnatých lesích, jednak je tam méně travnatého podrostu, který je sušší, a taky proto, že klíšťata často přezimují pod spadaným listím.
Dokázal byste to i nějak konkretizovat pro Ostravu a okolí?
Nedávný průzkum ukázal, že klíšťata nakažená boréliemi se vyskytují i v městských parcích, a to víc, než se předpokládalo. Jednou z rizikových lokalit je například Bělský les. Klíšťata přenášejí na větší vzdálenosti ptáci, proto se někdy objeví i na oplocené zahradě. Virem klíšťové encefalitidy je v ohnisku nakažených méně klíšťat než boreliózou, na druhé straně se tato nemoc přenáší od přisátého klíštěte rychleji, neexistuje na ní specifický lék a zejména u lidí nad 50 let věku končí někdy tragicky.
Co dělat, když klíště chytneme?
Důležité je klíště včas najít a správně odstranit. To ale nemusí být snadné, jelikož nižší stádium klíštěte, takzvaná nymfa vypadající jako malé klíšťátko, je tak malé, že ji nemusíme na kůži objevit vůbec. Nakazit nás ale může. Na nymfu stačí namydlit navlhčený vatový tampon a přecházet po povrchu zprava doleva, na dospělou samičku potřebujeme speciální pinzetu nebo kartu na klíšťata.
Jak dlouho se pak máme sledovat kvůli příznakům?
Příznaků je celá řada. Ti šťastnější mají na kůži větší červené zarudnutí s výraznějším pohyblivým okrajem. Podle toho lze boreliózu hned léčit antibiotiky i bez dalších laboratorních testů. U klíšťové encefalitidy to může začínat jako běžná viróza, z níž se u části nakažených vyvinou příznaky zánětu centrálního nervového systému, kterých je celá řada.
Jaká nebezpečí nám vlastně od klíšťat hrozí?
Nejčastěji lymeská borelióza, která, pokud není léčená, postihuje klouby, nervový systém nebo srdce. Druhá nejčastější, známá pod názvem klíšťová encefalitida, se projevuje podle toho, která část mozku je postižena. Trvalé následky a dokonce i úmrtí způsobuje spíše u starších osob. Může způsobit ztrátu zraku, sluchu, mentální problémy nebo připoutat pacienta na invalidní vozík.
Jak moc je důležité očkování?
Základem pro navození imunity jsou první dvé dávky. Ty se standardně aplikují s odstupem dvou týdnů až tří měsíců. Další dávka následuje za pět až dvanáct měsíců a následující za tři roky. Potom se očkuje jednou dávkou podle věku v pěti nebo tříletých intervalech.
Ve srovnání s ostatními zeměmi, jak moc jsou u nás klíšťata aktivní?
Výskyt lymeské boreliózy i klíšťové encefalitidy je u nás vysoký. Jsou to nemoci hlavně střední části mírného klimatického pásma, zejména Evropy. Lymeská borelióza je častá i na východě USA, odkud pochází i její název. Počet případů klíšťové encefalitidy patří v ČR k nejvyšším ze všech zemí. Kdysi byly rizikové především jižní Čechy a Jeseníky, dnes už je ale tato nákaza ve všech regionech naší země. Klíšťatům vyhovuje charakter naší flóry i fauny, jelikož krev sají i na zvířatech. Stejně jako teplota, vlhkost, ale i nadmořská výška většiny našeho území.